![](https://kartar-online.cz/wp-content/uploads/2020/03/numerolog-300x195.jpg)
Usilujete o návrat partnera, hojnost, očistu karmy nebo zlepšení Vašeho zdraví?
Využijte diagnostku (v hodnotě 250 Kč), na základě které zjistíme, zda Vám mohu pomoci či nikoliv. Pokud diagnostika vyjde špatně a nebudu Vám schopen pomoci, peníze dostanete zpět.
E-mail: kartar-erik@seznam.cz
Nejeden středověký kabalistický (kabala = židovská mystika) a alchymistický spis zmiňuje užití tzv. panenského pergamenu. V čem se lišil od pergamenů standardních a jaké využití pro něj platilo, objasňuje následující článek.
Používání pergamenu jako psacího materiálu se datuje od 2. století př. n. l.. Název je odvozen od maloasijského města Pergamon, v němž byl podle legendy poprvé užit ve větším měřítku, a sice pro potřeby tamní rozsáhlé knihovny. Nicméně archeologické nálezy dokládají, že jeho zavedení probíhalo postupně, a pergamenové svitky se tak mohly objevit již dříve. První národy, které s ním pracovaly byli Řekové, Hebrejci, Aramejci a Egypťané. Během raného středověku (5. – 11. stol.) se rozšířil po Evropě a na vrcholu popularity mezi psacími potřebami se ocitl v období vrcholného středověku (11. – 14. stol.)
Výroba pergamenu bývala situována tam, kde byl i jeho největší odbyt, tj. do klášterů a univerzit. Až od 13. století vznikaly cechy tzv. pergameníků. Nejčastěji sloužil k zápisu úředních písemností a literárních textů sakrálního i světského obsahu.
Ve zkratce se dá říci, že se pergamen vyrábí obrušováním a hlazením zvířecích kůží. Celý proces se skládá z několika fází. Kůže – ovčí, kozí, telecí či oslí – se nejprve vypere, následně se z ní nahrubo odstraní srst a svalovina a tento meziprodukt se poté namočí do vápenaté vody. Tím se kůže očistí od zbývajících nečistot. Dalším krokem je napínání na rámy, vlhčení, bělení, obrušování (obvykle pemzou) a sušení. Výroba pergamenu trvá šest až dvanáct týdnů.
Jednou z jeho velkých výhod je možnost reskribování. Tímto termínem se označuje vyškrabávání původního textu, díky kterému lze pergamen opakovaně použít. Někdy se reskribování kombinovalo s namáčením do mléka, do nějž se vpil inkoust staršího textu. Již nepoužitelné pergameny našly uplatnění při výrobě knižní vazby.
Nejjemnější a téměř průsvitný pergamen zhotovený z kůže ještě nenarozených jehňat, kůzlat nebo dobytčat bývá označován jako pergamen panenský, případně charta virginea, pergamenum virgineum (oba názvy pochází z latiny) či velín. Tento psací materiál býval velice drahý. Užíval se vzácně a své uplatnění nalezl mimo jiné v okultních vědách.
Z tohoto důvodu měla již výroba panenského pergamenu probíhat rituálně. Doporučovalo se při ní pronášení příslušných modliteb a zaříkávadel a měla být načasována tak, aby k ní došlo za příznivých hvězdných konstelací. Např. na vigilii, tj. v předvečer, sv. Jana Křtitele (24. 6.). Tedy v období kolem letního slunovratu.
Třebaže se s panenským pergamenem pracovalo nejvíce v době středověku, jeho magických účinků lze využít i v dnešní době. Na druhou stranu jsme snad dnes o něco dále v tom směru, že si uvědomujeme absolutní nehumánnost, s jakou se tento materiál vyrábí. A proto si alespoň pro ilustraci uveďme několik veřejnosti dostupných příkladů, v nichž se osvětluje jeho využití.
Z výše uvedených příkladů vyplývá, že psaní na panenský pergamen odpovídalo jakési středověké formě channelingu neboli napojení se na vesmírný kanál. Skrze tento magický psací materiál docházelo k čerpání informací z astrálních světů a ke kontaktu s duchovními bytostmi.
Specializace: Výklady karet, energetická spolupráce, magie a rituály.
Specializace: Výklady karet, energetická spolupráce, magie a rituály.
kartar-erik@seznam.cz
702 449 064